Очаквайте скоро Senographe Pristina™ 3D на GE във Варна
Водени от желанието да помагаме на пациентите и да прилагаме качествена диагностика на рака на гърдата, ние растем! Скоро ще предложим мамографско изследване с Pristina™ на General Electric (GE HealthCare).
Мамографската система Pristina™ е проектирана от експерти по начин, който улеснява работата на медицинските специалисти и дава възможност на пациентите да се чувстват по-комфортно по време на изследването с мамограф. Pristina™ подобрява преживяването на пациентите през целия им път на грижа за гърдите – от скрининга и диагностиката до планирането и наблюдението на лечението.
Снимка: www.gehealthcare.com
Мамографът е медицински уред, използван за провеждане на мамография – рентгеново изследване на гърдите, което се използва основно за ранно откриване на рак на гърдата. Мамографът тип „Сенограф“ е специфичен вид мамограф, произведен от компанията GE HealthCare. Той е проектиран да предоставя висококачествени изображения с ниски нива на радиация, като същевременно предлага комфорт на пациента.
Основни характеристики на мамографите тип сенограф:
Висококачествени изображения: Сенографите използват изключително иновативни технологии за цифрова визуализация, които осигуряват ясни и детайлни изображения на тъканите на гърдите, което улеснява диагностицирането.
Ниско ниво на радиация: Тези уреди са проектирани да минимизират дозата на рентгеновите лъчи, която пациентът получава, без да се прави компромис с качеството на изображението.
Комфорт на пациента: Мамографите тип Сенограф често са оборудвани с функции, които улесняват позиционирането на пациента и минимизират дискомфорта по време на процедурата.
Цифрова технология: Те използват цифрова мамография, която предлага по-бърза обработка и съхранение на изображенията, както и възможност за дигитална манипулация на изображението за по-добра диагностика.
Мамографска система от типа Сенограф Pristina™ 3D на GE
Мамографът Pristina™ на GE вече е във Варна и ще бъде достъпен за скрининг и диагностика на заболявания на гърдата съвсем скоро.
В България 23 – до 27 на сто от случаите са в напреднал стадий на рак на гърдата, а при 5-6 на сто от случаите заболяването е метастатично. В Германия, Англия над 97 на сто от случаите заболяването се открива в начален стадий.
В подкаста на БНР (22 май 2022 г.) д-р Вълкан Иванов споделя тревожни за страната ни данни: „В България 23 – до 27 на сто от случаите са в напреднал стадий на рак на гърдата, а при 5-6 на сто от случаите заболяването е метастатично. В Германия, Англия над 97 на сто от случаите заболяването се открива в начален стадий“.
И още: „Във Великобритания има „Breast Units” – центрове за гърда, които обединяват на едно място всички специалисти, участващи в процесите на диагностика, предоперативно и оперативно лечение, онкопластична и реконструктивна хирургия, химиотерапия, психологическа помощ и др. Там ръководствата се ревизират два пъти годишно.
Ако има нови методики, те се актуалзират, включват се в националните ръководства и се прилагат за всички болници, където лекуват това заболяване. След прилагането им на пациенитите, също се прави одит. В България се цитират книги по медицинска онкология и онкологична хирургия от 1996 г., където се казва, че всеки тумор над 2 см завършва с мастектомия. И на това все още се учат младите хирурзи…
Затова при онкопластичната хирургия се стремим да бъдем минимално травматични и операциите да са максимално онкологично издържани. Тоест да запазваме гърдата като използваме различни хирургични техники. Те са различни при жени с по-едър бюст, и при жени с малък бюст. В много случаи може да не се премахва гърдата, да се използва собствена тъкан, дори да не се използва имплант. Защото след време се налага премахване и на другата гърда, заради асиметрия и неудобство. Друг проблем в България са отложените реконстуркции, когато операциите са минимум две…
Във Великобритания личните лекари следят за мамографиите на пациентките над 50 години. Те им записват дата и час. В България идват пациентки на 60 години без нито една мамография. Във Великобритания оперираме пациентки в стадий 0 – с карцином 3 или 4 милиметра, открити на профилактични мамографии.“
Мастектомията е неизбежна в няколко случая. Когато има повече от един тумор и няма как да се запази формата; когато е обхваната голяма част от кожата на гърдата или зърното; при изразен клиничен стадий на туморите и при пациенти, които са с генетичен риск. Между 40 и 50% е рискът при тези пациенти да развият не само карцином на гърдата, а и на яйчници и на матка. Тогава се препоръчва, независимо от големината на тумора, да се направи мастектомия и на един етап гърдата да се изгради с имплант.
Използват се различни видове импланти. Единият вид импланти се наричат експандери, когато на жената й предстои лъчетерапия се слага отдут, празен имплант и през един специален порт се вкарва течност, за да се създаде обем. Поставя се, извършва се лъчетерапия и след това се надува.
10 май 2022 г. :: Д-р Вълкан Иванов и Д-р Красимир Шопов на гости на bTV в рубриката „Духът на здравето“ с водещ Д-р Неделя Щонова. Темата на предаването бе „Съвременните методи при лечението на рака на гърдата“.
Какво е новото в подхода и лечението при диагностиката рака на гърдата и повече информация за предстоящата първа национална конференция на хирурзите на гърда, може да откриете във видео материала:
Четете още:
С кор-биопсия може да поставим точна диагноза рак на гърдата >>>
Опознайте гърдите си! Съвети за профилактика и самонаблюдение >>>
Мамографията е безопасна, когато се прави по-рядко от веднъж годишно >>>
Малките тумори на гърдата – голямо предизвикателство за хирурзите >>>
Онкопластична хирургия – тенденции в хирургичното лечение на заболяванията на млечната жлеза >>>
LIVE разговор с Д-р Вълкан Иванов – гост във Facebook страницата на Фондация Една от 8.
Темата е: „Мастектомията, част от решението или част от проблема“
15 декември 2021 г.
Фондация Една от 8 е основана през 2013 г. от Нана Гладуиш – известна телевизионна водеща в България. Нана е диагностицирана с рак на гърдата два пъти – през 2012 г. и през 2017 г. По време на цялото си лечение, въпреки всички преживени операции, химиотерапии, лъчетерапии, таргетни терапии и прочие, тя не спря да говори за рака и за предизвикателствата, пред които той ни изправя.
Чрез Фондация Една от 8, Нана превръща личната си битка в кауза от национален мащаб.
Фондация Нана Гладуиш-Една от 8 е неправителствена организация в подкрепа на жени с диагноза рак на гърдата и техните близки, чиято дейност изцяло се финансира от индивидуални и корпоративни дарители.
Една от 8 работи за ранно откриване на рак на гърдата чрез профилактични прегледи. Фондацията достига до жени с диагноза рак на гърдата, като предоставя безплатна информация, психологическа, емоционална и практическа подкрепа.
„Жените трябва да имат избор“ – изтъкна Д-р Вълкан Иванов по време на срещата, организирана от AVON в България и провела се по повод Октомври – Световен месец за борба с рака на гърдата. „За мен като лекар е важно пациентите да бъдат диагностицирани точно и с тях да бъдат обсъдени възможностите за лечение“ – заяви още той.
Събитието се проведе на 8 октомври 2021 г. в The Social Teahouse във Варна и премина под надслов „Твоето утре зависи от днес“.
В забързаното ежедневие често пренебрегваме здравето си, отлагайки профилактичните прегледи за утре, за следващия месец, за догодина… Важно е да си напомним, че грижата за женското здраве не търпи отлагане, както и че утрешният ден е резултат от всяко наше действие днес.
Всяка жена трябва да бъде осведомена за рисковете и факторите за здравето на гърдите си и да се преглежда редовно.
Четете още:
С кор-биопсия може да поставим точна диагноза рак на гърдата >>>
Опознайте гърдите си! Съвети за профилактика и самонаблюдение >>>
Мамографията е безопасна, когато се прави по-рядко от веднъж годишно >>>
Малките тумори на гърдата – голямо предизвикателство за хирурзите >>>
Онкопластична хирургия – тенденции в хирургичното лечение на заболяванията на млечната жлеза >>>
В интервюто на Емилия Николова (Радио Варна) „До Лондон и назад“ , Д-р Вълкан Иванов признава, че се е върнал, понеже има дълг към България и за него има голямо значение дали ще помага на българските или на английските пациенти.
Какъв е опитът от Англия, който варненският хирург се опитва да приложи у нас, чуйте в разговора на Емилия Николова с д-р Иванов:
– Това направление, което сега се обособява в Англия е онкопластичната хирургия. Преведено на български това е хирургия на гърда – от диагнозата на заболяването до реконструкция на самата гърда. Това, което в България не се прави са т.нар. локализирани ексцизии т.е. карциноми на гърдата, които клинично не могат да се открият, а се откриват само на профилактични прегледи, да се отстранят на стадий нула, когато заболяването не е животозастрашаващо, а процентът на излекуване е над 95%. Статистиката, която си водя показва, че за 2016 и 2017 година имам 168 оперирани карцинома в Англия, а през юни тази година пак там оперирах 40 карцинома.
– На стадий нула ли са тези карциноми?
– Не, това е обща група пациенти. Тези със стадий нула са около 80 % от всички операции. Високият процент се дължи на факта, че в Англия има строго определена система за профилактика на рака на гърдата или т.нар. скрининг. Всяка жена на възраст от 50 до 70 години получава писмо със записан час за мамография. И така се спестяват много пари на здравната система.
– У нас няма подобен скрининг, а профилактиката се провежда единствено кампанийно.
– Да, има такива фондове по линия на Европейски фондове. Например по програмата „Спри и се прегледай“ между 2009 и 2014 година са изхарчени няколко милиона евро, за да се диагностицират 90 карцинома на гърда. Не смятам, че сме толкова богата държава, за да си позволим подобен лукс. Мои колеги лични лекари също не са наясно с тази скринингова програма. Те казват, че правилата се променят с такава скорост, че се страхуват да ги приложат, защото всяко следващо отменя предходното и в един момент те са в нарушение. Добра практика бяха мобилните рентгенови единици, които навремето правеха профилактичните мамографии. Ако се въведат отново и ако има национална профилактична програма, то тогава ще се появи необходимост от хирурзи като мен, които могат да оперират микроскопични карциноми на пациенти, които без профилактика, трудно биха разбрали, че имат такова заболяване.
– У нас всяка година се увеличават парите за здраве, българинът обаче става все по-болен. Ако вие бяхте в позицията на здравен министър, какви мерки бихте предприел, така че и пациентите да са доволни, а и вие лекарите да не бягате в чужбина?
– Ако се предприемат сериозни мерки по отношение профилактиката на заболяванията, ако вниманието на лекарите се насочи в тази посока, то това ще доведе до по-малко сериозни заболявания, които да налагат по-скъпо лечение. Освен това клиничните пътеки, които са описани от НЗОК, имат нужда от по-честа ревизия. Аз заминах за Англия в края на 2011 година и оттогава не забелязвам, поне по пътеките, по които аз работя, да има някаква промяна. Медицината е като компютърните технологии – непрекъснато навлизат нови неща, нови медикаменти, нова апаратура и оборудване, които за да си позволи една болница да ги има, тя трябва да има някакъв ресурс. Качеството на лечение на някои заболявания се определя не само от лекаря, въпреки че трябва да сме подготвени и да участваме в международни конгреси и обучения, но и да сме запознати с това, което го има по света и рано или късно е навлезе в нашата страна. Здравният министър сам по себе си не може да се справи със ситуацията. По-скоро сериозно подготвени мениджъри и финансисти могат да променят нещата, а лекарите да бъдат един вид адвайзъри и да насочват цифрите.
– А има ли в Англия обратна връзка между пациентите и здравната им каса?
– Въз основа на броя на специалистите на болницата се отпуска определен бюджет. Когато личен лекар насочи пациент към специалист, личният лекар изплаща от своята сума пари на болницата за конкретната консултация. Удовлетвореността на пациентите оказва влияние върху качеството на медицинското обслужване. Това, което го няма в България, го има в Англия и мисля, че е добре да се направи е годишна оценка на лекаря. Една от графите е дали пациентите са доволни от този лекар. Другите критерии са колегиалност, съхранение на медицинската информация, участия в конгреси, публикации… Близо 20 са критериите, по които се оценява годишната работа на лекаря. Веднъж на пет години тяхната централна лекарска комисия ресертифицира лекаря за следващите пет години. Докато в България взимаш специалност хирургия през 1980 година и докато се пенсионираш можеш да си с тази спецалност, докато в Англия не е така, там е за пет години. Това стимулира колегите да се интересуват и да променят оперативните си техники и посоките на лечение в зависимост от новостите. В България няма система, която да накара лекаря да промени нещо в практиката си, дори и нещо ново да се е случило, дори и всички болници в града да работят по тази система, той има възможността да си работи, както са го учили преди 40-50 години и няма никакъв контрол над това. Скоро говорих с колега-хирург, високо квалифициран с много пациенти, добър хирург като техника и подход към пациентите. Опитах се да прокарам някои от новите идеи, но той ми отвърна, че оперира от 1980 година – тогава съм бил на три години и не е редно да му давам съвети.
– Това не бива да ви отказва…
– В никакъв случай. Напротив, това повече ме мотивира. Ще бъде труден този преход от старото към новото, ще отнеме доста време и усилия, но затова сме върнали.
– От това, което казвате си мисля, че би било добре завършилите у нас медицина да отидат да работят зад граница, да понатрупат опит и да си дойдат, защото иначе няма как да сме в крак със световните тенденции в медицината?
– В някои държави е задължително. Колеги от Индия, Пакистан и Шри Ланка имат задължително две години международен опит. Две години практикуват в Англия, а през това време работните им места се пазят. В България има лекари, които от завършване на образованието си работят в една болница и се пенсионират в същата болница. Не е лошо да си лоялен, но не мисля, че тридневен курс би могъл да преквалифицира лекаря и да го накара да промени подходите и тактиката си коренно.
1 ноември 2018 г. Емилия Николова, БНР – Радио Варна
Д-р Вълкан Иванов участва в международна среща, организирана от Клуб Млад Онколог на тема „Предизвикателства и противоречия в медицинската онкология“ (Challenges & Controversies in Medical Oncology).
Презентацията на специалиста бе на тема Субклинични карциноми, установени чрез скрининг – микро тумори, изискващи „макро“ подход! Действаме ли или се „крием“? (Screen detected breast cancer. Micro mumors with macro approach. Are we acting or we are hiding?)
Кратко резюме на ЛЕКЦИЯТА
Скринингът или активната профилактика на рака на гърдата в развитите европейски страни, в т.ч. и Великобритания е с доказани ползи по отношение на ранната диагностика и успешното лечение на субклиничните карциноми. Фактите показват значително подобряване на прогнозата от това заболяване и трайно излекуване на пациентите с карцином на гърдата.
Скринингът в България обаче все още е мит. Би следвало той да се превърне в активна здравна политика, която ангажира всички звена от сектора на здравеопазването, имащи отношение към болестта.
Откритите по време на скрининг, както и интервалните карциноми, са неоткриваеми чрез класически клиничен преглед, а често и биват пропускани при изследване с ултразвук (ехограф). Същите тези тумори са изключително трудни за оперативно лечение и изискват съвременно оборудвано звено, опитен екип от специалисти, както и индивидуален подход и решения. Крайната цел е успешно онкологично лечение, съчетано с добър козметичен резултат.
Стандартите, описани в актуалните към днешна дата ръководства за лечение на рака на гърдата (NICE guidelines) във Великобритания изискват пълна онкологична диагноза на инвазивните тумори, както и и съчетаване на хирургична ексцизия на тумора със сентинелна лимфна биопсия (Sentinel Lymph Node Biopsy – SLNB). Този стандарт налага локализираната ексцизия като основен хирургичен метод при субклиничните карциноми. За целта са необходими профилирани в проблемите на млечна жлеза специалисти по образна диагностика, както и квалифицирани онкопластични хирурзи.
Онкопластичната хиругия предлага повече техники и подходи, намалява нуждата от дву- и повече етапни интервенции, както и сигурен онкологичен козметичен резултат.
Локализирана ексцизия при микро карциноми на млечна жлеза, съчетана със сентинелна лимфна биопсия (SLNB), посредством онопластични техники е решението за лечение на субклиничните инвазивни карциноми.
Screen detected breast cancer – Dr Valkan Ivanov
Презентация на Д-р Вълкан Иванов
За събитието „Предизвикателства и противоречия в медицинската онкология“
Международната среща се проведе в хотел Империал Ризорт в к.к. Слънчев бряг от 17 до 20 май 2018 г. Повече информация е налична всайта на организатора – Клуб Млад Онколог.
Снимки
Д-р Вълкан Иванов
Д-р Вълкан Иванов като гост-лектор в среща по медицинска онкология
Статията на Д-р Вълкан Иванов „Онкопластична хирургия – тенденции в хирургичното лечение на заболяванията на млечната жлеза“ е публикувана в списание MedPost – Медицинска поща от лекари за лекари – година III, брой 26, ноември/ декември 2017
Сп. MedPost – стр. 56/ брой 26, 2017 г.
Сп. MedPost – стр. 57/ брой 26, 2017 г.
Онкопластична хирургия
През последното десетилетие се наблюдава значително понижение в броя на мастектомиите в сравнение с органо-съхраняващите операции на млечна жлеза. Тази тенденция съвпада и с нарастващите въпроси, свързани с едновременна или отложена реконструкция на гърда при пациенти, които се нуждаят от мастектомия.
Съществуват няколко причини за промяната в посока лечението на ранния операбилен карцином на гърдата:
биологичните характеристики на карцинома, базирани на резултатите от клинични проучвания
влиянието на медиите и съвременните тенденции
специализациите и обособени традиции в преподаването на онкопластични техники.
За период от 30 години, Bernard Fisher и John Benson провеждат обширни детайлни клинични и лабораторни изследвания, и установяват клинични, биологични и патологични концепции в поведението на карцинома на гърдата:
Не съществува съществена разлика в преживяемостта, сравнявайки само широка локална ексцизия (секторална резекция), широка локална ексцизия, съчетана с лъчетерапия или радикална мастектомия, но съществува значително по-малък риск от локален рецидив при по-агресивния тип операция.
Локалният рецидив е свързан с по-лоша преживяемост, но преживяемостта е същата, независимо от оперативните техники, а локалният рецидив не е причината, а просто индикатор за лоша прогноза.
Клиничните проучвания, проведени от двамата автори доказват, че мастектомията и широката локална ексцизия на тумора са сравними по отношение на преживяемостта, но значението, което се отдава на локалния рецидив е недооценено. Установява се, че локалният рецидив не е индикатор за далечни метастази и следователно лоша прогноза, а за взаимоотношението между гостоприемник и тумор, което в този случай показва по-голяма вероятност за наличие на далечни метастази. Хирурзите по всеки възможен начин се стремим към микроскопски чисти резекционни линии по време на първата хирургична интервенция, за да намалим шансовете за локален рецидив. Това може да доведе до т.нар. „свръх лечение“ на пациента, което от своя страна е свързано с по-лош козметичен резултат. Фишер налага теорията за „биологичен пре-детерминизъм“, която теория поддържа твърдението, че локалните рецидиви на повечето карциноми, сами по себе си не влошават общата преживяемост, а тогава възниква въпросът дали хирурзите не прилагат свръх лечение. Различните автори публикуват различни данни за допустимите рецидиви.
Влиянието на културните особености във всяко едно общество, както и влиянието на медиите също не са за подценяване. Например, в някои племена на Амазония се счита, че щом жената приключи с кърменето, едната й гърда трябва да се отстрани, за да може тя да борави по-добре с лък при лов.
В съвременното общество гърдите като орган са на почит в много направления на човешкото развитие и човешките емоции – религиозни, политически, еротични, литературни, комерсиални и др. Лесният и бърз достъп до всякаква информация доведе до предпазливост и наблюдателност, както и до профилактика на рака на гърдата и неговото лечение. Пациентите в съвременното общество вече не са пасивен фактор както в диагностиката, така и в превенцията и лечението. Те не са просто реципиенти на медицински опит и мъдрост, и това води до конкурентна среда сред медицинските специалисти, а това дава стимул за самоусъвършенстване.
В допълнение, пациентите с рак на гърдата очакват подробен план, ясна информация относно заболяването и алтернативи, което като процес може да направи една консултация доста трудна. Пациентите имат по-високи изисквания и очакват насоки за вземане на съвместно решение за плана на тяхното лечение, т.е. те желаят да участват активно в процеса на лечение.
Това може да се постигне само с индивидуален подход и достатъчно време за дискусия.
КАК СЕ ПОЯВИ НУЖДАТА ОТ ОНКОПЛАСТИЧНИ ХИРУРЗИ?
Наличието на превенция и скрининг на рака на гърдата в западното общество доведе до значително снижение на смъртността при това заболяване. Диагностицирането на „субклинични“ тумори с размер под 1 см и работата в мултидисциплинарен екип дадоха възможност за висока успеваемост при трайното излекуване на това заболяване. Преди епохата на скрининг и развитието на предоперативна биопсия и онкопластични техники, пациентите за планова процедура „ексцизионна биопсия“ и „мастектомия“ са били поставяни в края на оперативния списък и случаите биват делегирани на младшите хирурзи и специализанти.
Мултидисциплинарният подход променя изцяло стратегическото мислене като обсъждайки всеки индивидуален казус от различни ъгли може да доведе до промяна в плана с цел „down staging“, а това дава възможност за органо-съхраняваща операция и по-пасивен аксиларен подход. Възможно е да се окаже, че уловен на скрининг малък субклиничен тумор е мултицентричен, което пък да доведе до нуждата от мастектомия с едновременна реконструкция.Нарастващата честота на рака на гърдата, ранната диагностика на заболяването и активно търсещите информация пациенти налагат да се обособи отделно направление в общата хирургия, което направление да отдава еднакво значение на онкологичния и козметичния аспект. Допълнително, липсата на достатъчно пластични хирурзи доведе до разширяване на ресора на общите хирурзи, занимаващи се със заболявания на гърдата и профилирането им в областта на едномоментната реконструкция.Едномоментната реконструкция има редица предимства като: психологически момент пациентът да се събуди след операцията с гърда; по-добър козметичен резултат при използването на т.нар. “skin sparing mastectomy”; едноетапна хирургична интервенция; работа с неувредени от лъчетерапия тъкани и други.
ВЪПРОС: СЪВМЕСТИМИ ЛИ СА ПЛАСТИЧНАТА И ОНКОЛОГИЧНАТА ХИРУРГИЯ?
Неизбежно възниква конфликт! Стремежът на онкохирургът е да бъде максимално радикален и да намали рисковете от рецидиви и метастазиране. Това от своя страна води до лош козметичен резултат, тъй като тъканите не се щадят за сметка на безопасността. Въпреки целите на хирургическата ексцизия, постигането на ниска честота на рецидиви не означава по-дълга преживяемост. От друга страна, чистите резекционни линии са задължително условие, тъй като лъчелечение в комбинация с химиотерапия биха подобрили прогнозата и биха понижили рисковете от рецидив, но не и когато туморът не е отстранен напълно. Според последните корекции на международните ръководства (international guidelines) за инвазивен карцином, изискването е 1 мм чиста резекционна линия (според някои американски автори, една клетка е достатъчна граница), за DCIS – HIGH GRADE (дуктален карцином ин ситу, високостепенен) изискването е 2 мм+, тъй като е установен по-висок риск на рецидиви в сравнение дори и с инвазивния карцином. Пластичният хирург от своя страна има нужда от повече и от по-внимателно третирана тъкан, за да постигне оптимален козметичен резултат. Оптималната комбинация за постигане на добър резултат е екип от онко- и пластичен хирург. Тази необходимост е наложила обособяването на ново течение в общата хирургия, което да постигне безопасен онкологичен и максимален козметичен ефект при една разширена органо-съхраняваща операция или мастектомия. Този специалист също е подчинен на решенията на мултидисциплинарния екип и неговата роля се определя със съгласието на всички специалисти.
Онкопластичният хирург трябва да обсъди всички възможности за лечение, да предложи най-подходящите опции за реконструкция и да проследи пациента в следоперативния период, когато е най-висок рискът от усложнения. Това е специалист, който е обучен да прави оценка на риска и владее разнообразни техники от пластичната хирургия, и в крайна сметка който може да изведе пациента до реалистичен резултат.Комбинацията от сигурност в постигането на радикална и онкологично издържана хирургична интервенция, както и търсенето на оптимален козметичен резултат е наложила онкопластичната хирургия като самостоятелно звено в общата хирургия в страните от Западна Европа, и ще се наблюдава все по-голям интерес от страна на младите специализанти.
Библиография:
1. Guidubaldo Querci della Rovere, John R. Benson, Maurizio Nava, “Oncoplastic and Reconstructive Surgery of the Breast”, Taylor & Francis Group, Second edition, 2010
2. Mariotti, Carlo, „Oncologic Breast Surgery“, Springer, 2014
Четете още:
Опознайте гърдите си! Съвети за профилактика и самонаблюдение >>>
Мамографията е безопасна, когато се прави по-рядко от веднъж годишно >>>
Малките тумори на гърдата – голямо предизвикателство за хирурзите >>>
Онкопластична хирургия на гърда – нови стандарти >>>